Освіта та розвиток обдарованої особистості
ШАНОВНІ ЧИТАЧІ Інститут обдарованої дитини НАПН України запрошує вчених, педагогів, психологів, аспірантів і всіх небайдужих представників освітньої галузі стати авторами нашого щоквартального науково-методичного журналу «Освіта та розвиток обдарованої особистості» у 2026 році.
Інститут обдарованої дитини НАПН України
Правила оформлення статей до фахових видань Інституту обдарованої дитини НАПН України
Авторське право (c) 2026 Освіта та розвиток обдарованої особистості
Концепт учнівської автономії в контексті персоналізованого навчання: аналіз українського педагогічного дискурсу
У статті здійснено аналіз концепту учнівської автономії в контексті персоналізованого навчання в сучасному українському педагогічному дискурсі. Визначено сутність поняття «персоналізоване навчання», що розглядається як модель організації освітнього процесу, яка передбачає адаптацію змісту, методів і темпу навчання до індивідуальних особливостей здобувача освіти. На відміну від традиційної моделі, у центрі персоналізованого навчання перебуває не передача знань, а розвиток особистості учня та його активної позиції в освітньому процесі. Зазначено, що «учнівська автономія» дає змогу здобувачу освіти брати на себе відповідальність за власне навчання для задоволення власних потреб і досягнення цілей, що призводить до готовності та здатності діяти самостійно або у співпраці з іншими як соціально адаптована особистість. Обґрунтовано взаємозв’язок між персоналізацією освітнього процесу та розвитком суб’єктності учня. Окреслено особливості трактування автономії в умовах цифровізації освіти, реалізації концепції Нової української школи та поширення змішаного навчання. Проаналізовано сучасні українські наукові підходи до організації персоналізованого навчання та розвитку самостійності здобувачів освіти. Виокремлено низку педагогічних умов, необхідних для формування автономії учнів у контексті персоналізованого навчання, зокрема демократизацію взаємин між учителем і учнем, використання рефлексивних практик, розвиток стратегій навчання, варіативність освітнього середовища, організація проєктної та групової діяльності.
Огляд стратегій розпізнавання креативного потенціалу у обдарованих учнів
У статті розглянуто міжнародні підходи до виявлення творчо обдарованих учнів. Наведено теоретичні засади обдарованості з акцентом на креативність як ключовий компонент. Спираючись на основні теоретичні моделі, зокрема Диференційовану модель обдарованості та таланту (Ф. Ганьє), Трьохкільцеву модель (Дж. Рензуллі) та теорію WICS (Р. Стернберга), у дослідженні підкреслюється центральна роль дивергентного мислення та творчого потенціалу в ідентифікації обдарованості. Описано діагностичні методи, зокрема тести креативності, експертні оцінки, чек-листи та рейтингові шкали. Автором узагальнено емпіричні дослідження різних країн. Показано, що найефективнішим є багатокомпонентний підхід. Обґрунтована необхідність адаптації інструментів дігностики до різних культурних умов.
Дослідження чинників, що впливають на поведінку підбирання залишків їжі та відходів собаками-компаньйонами
У статті досліджено чинники, що впливають на поведінку підбирання залишків їжі та відходів собаками-компаньйонами. На основі онлайн-анкетування 240 власників собак в Україні у статті проаналізовано поширеність цієї поведінки, її зв’язок із віком, походженням, статтю, кастраційним статусом, типом харчування та тривалістю вигулу. Частіше така поведінка спостерігається в молодих тварин, собак, узятих із вулиці, кастрованих кобелів та тварин, які харчуються лише кормом. Результати можуть бути корисними власникам, ветеринарам і кінологам для профілактики ризиків отруєнь та корекції небажаної поведінки.
Теоретико-методичні засади розвитку проєктно-творчого потенціалу учнівства Малої академії наук України в перспективній секції з дизайну і технологій
У статті обґрунтовано філософсько-педагогічне розуміння дизайн-обдарованості як прояву проєктно-творчого потенціалу учнівської молоді Малої академії наук України. Обдарованість розглядається як феномен, що виявляється в проєктно-творчій діяльності учнівства. Проєктно-творчі здібності учасників дослідницько-освітніх програм інтерпретуються як різновид спеціальної обдарованості, пов’язаної з формотворенням, дизайн-мисленням і міждисциплінарною діяльністю. У дослідженні використано формулу «від смислів до дії» як концептуальний орієнтир аналізу, а проєктно-творчу діяльність подано як педагогічну умову смислового самовиявлення учнівської молоді в українській освіті й національній культурі. Окреслено роль Інституту прикладної педагогіки у створенні програмового, діагностувального та навчально-методичного супроводу розвитку дизайн-обдарованості.
Обдарована особистість як суб’єкт управлінської діяльності: психологічні ресурси та ризики
У статті здійснено теоретичний аналіз специфіки обдарованості в контексті управління. Висвітлено когнітивні (стратегічна антиципація, дивергентність) та особистісні (автономність, креативність) ресурси обдарованого керівника. Ідентифіковано ключові ризики: інтелектуальний егоцентризм, перфекціонізм та емоційне вигорання. Доведено, що емоційний інтелект (EQ) постає медіатором, що дає змогу інтегрувати високий інтелектуальний потенціал у соціальну структуру організації та мінімізувати професійні деструкції лідера.
Методика та досвід проведення філософських вправ у початковій школі на уроках курсу «Я досліджую світ»
У статті акцентовано на важливості розвитку критичного мислення молодших школярів як одного з завдань початкової освіти загалом, а також інтегрованого курсу «Я досліджую світ» зокрема. Обґрунтовано значення проведення в початковій школі філософських діалогів для становлення активної та критично мислячої особистості. Показано, що систематичне використання філософських вправ серед сприятиме розвитку рефлексії, емпатії, культури спілкування та моральних суджень учнів. Висвітлено методичні засади та вимоги до проведення філософських вправ (за методикою Ґ. Хельског). Представлено практичний досвід упровадження філософських вправ у початковій школі на уроках курсу «Я досліджую світ». Наведено приклади вправ, спрямованих на активне засвоєння учнями знань, формування здатності ставити запитання, аргументувати власну позицію та розуміти погляди інших.
Інтегративний інструментарій і особливості розв'язання проблем «забезпечення психологічної допомоги і реабілітації щодо позитивної трансформації у подоланні наслідків травмуючих ситуацій, розвитку стресостійкості та швидкої адаптації» комбатантів
У статті представлено інтегративний інструментарій і особливості розв’язання проблем «забезпечення психологічної допомоги та реабілітації щодо позитивної трансформації в подоланні наслідків травматичних ситуацій, розвитку стресостійкості та швидкої адаптації» комбатантів і населення в екстремальних умовах сучасних викликів і загроз як ресурсу посттравматичного зростання і відновлення на основі реалізації авторської «Технології формування психологічних компетентностей конкурентоздатності особистості». Розкрито загальний дизайн дослідження: І блок – інформаційно-смисловий; ІІ блок – діагностичний, аналітично-інтерпретаційний та прогностичний блок; ІІІ блок – корекційно-розвивальний.
авторська «Технологія формування психологічних компетентностей конкурентоздатності особистості»
рефлексивно-інноваційний тренінг-коучинг
розвиток стресостійкості та здатності до швидкої адаптації особистості
Психолого-педагогічні основи проєктування навчально-методичного комплексу з технологій для учнів 5-9 класів закладів загальної середньої освіти
У статті проаналізовано психолого-педагогічні засади проєктування навчально-методичного комплексу з технологій для учнів 5–9 класів. Узагальнено результати вітчизняних і зарубіжних досліджень, визначено ключові принципи організації навчання, зокрема індивідуалізацію, діяльнісність, мотиваційну спрямованість і системність. Обґрунтовано підходи до проєктування навчально-методичного комплексу з урахуванням вікових особливостей учнів, умов безпечного та здоров’язбережувального освітнього середовища. Запропоновано практичні рекомендації щодо створення навчально-методичного комплексу на засадах системного підходу.
Вивчення поняття групи під час профільного вивчення математики в закладах загальної середньої освіти
У статті розглянуто зміст вивчення початків теорії груп у закладах загальної середньої освіти. Подано виклад початків теорії груп, пристосований для роботи з учнями. За допомогою простих змістовних прикладів дослідження структури групи підстановок створено передумови для індуктивного методу навчання за можливості поєднання з навчанням програмування. Сформульовано твердження, які можна використати під час побудови ефективних алгоритмів, зокрема в процесі розв’язування олімпіадних задач з інформатики. Матеріал статті можна без додаткової адаптації використати під час профільного навчання математики в закладах загальної середньої освіти, у позакласній роботі, для підготовки учнів до конкурсів учнівських наукових робіт, на курсах підвищення кваліфікації вчителів математики.
Ритуалізовані форми взаємодії дітей з літературними творами
У статті розкрито художньо-педагогічний потенціал ритуалів літературного читання як ядра системи формування читацької культури у дітей раннього та дошкільного віку. Обґрунтовано актуальність ритуалізації читання як засобу подолання фрагментарності взаємодії дітей з літературними творами та надання читанню статусу культурної події. На основі аналізу наукових джерел і практики роботи закладів дошкільної освіти представлено авторську систематизацію ритуалів літературного читання за функціональними групами. Схарактеризовано їхню роль у забезпеченні емоційної безпеки, смислової цілісності читацького досвіду, розвитку емпатії, уяви, здатності до інтерпретації художніх смислів і творчого самовираження. Доведено, що системне впровадження ритуалів літературного читання сприяє формуванню стійкого ціннісного ставлення до книги та становленню читання як культурної практики дитини.
Медіація як складова іншомовної освіти в умовах переходу до профільно адаптаційного циклу НУШ: практичні аспекти
У статті досліджено практичні аспекти впровадження медіації як ключової освітньої стратегії в умовах переходу до профільно-адаптаційного циклу Нової української школи. Проаналізовано нормативну базу, зокрема Державний стандарт профільної середньої освіти (2024), та співвідношення дескрипторів CEFR з українським контекстом. Представлено авторську прикладну модель формування медіаційної компетентності за трьома напрямами: медіація тексту, понять і комунікації. Практична значущість роботи полягає в розробленні навчально-методичного дайджесту для вчителів іноземних мов, спрямованого на підготовку здобувачів освіти до реальної міжкультурної взаємодії та навчання впродовж життя.
Особливості впливу фабінгу на дитячо-батьківські стосунки: субкультурна парадигма
У статті висвітлено особливості проявів фабінгу та його вплив на дитячо-батьківські відносини в сімейній субкультурі. Визначено рівень його поширення та характер ставлення дітей до цього соціального явища як детермінанти його нормативності. Наголошено, що фабінг став своєрідним символом сучасності: ми завжди «на зв’язку», але не завжди поруч. Це виклик нашій увазі, вмінню бути присутніми тут і тепер. Схоже, сьогодні ми маємо найгіршу модель виховання, яку лише можна собі уявити: ми завжди присутні фізично, чим блокуємо дитячу самостійність, проте емоційно присутні лише час від часу. Питання впливу соціальних мереж на психічне здоров’я дітей і підлітків стає глобальною проблемою. Діти завжди є відображенням дорослих і системи, у якій вони живуть. Тому психологічно деякі з них «хочуть стати телефоном і завжди бути поруч зі своїми улюбленими батьками».
Організаційно-педагогічні умови підготовки майбутніх учителів інформатики до формування цифрової компетентності старшокласників
У статті досліджено організаційно-педагогічні умови підготовки майбутніх учителів інформатики до формування цифрової компетентності старшокласників. Проаналізовано сучасні дослідження та визначено головні проблеми професійної підготовки: недостатню інтеграцію теорії і практики, різний рівень цифрової підготовки здобувачів вищої освіти, обмеженість інфраструктури та наставництва. Запропоновано рекомендації щодо модернізації університетських програм і взаємодії зі школами-партнерами.
Роль педагогічної майстерності в розкритті обдарованості в умовах інклюзивного STEAM-середовища
У статті обґрунтовано роль педагогічної майстерності у виявленні та підтримці дитячої обдарованості в інклюзивному STEAM-середовищі. Розкрито значення універсального дизайну навчання, диференціації, проєктної та колаборативної діяльності для створення доступних і водночас розвивальних освітніх траєкторій. Запропоновано інтегративно-адаптивне бачення педагогічної майстерності, що поєднує дидактичну гнучкість, цифрову компетентність і психологічно безпечну взаємодію. Окреслено перспективи розроблення прикладних методик підтримки обдарованих дітей з різними освітніми потребами.
Толерантність до невизначеності як особистісний ресурс розвитку креативності старшокласників
У статті досліджено толерантність до невизначеності як особистісний ресурс розвитку креативності та творчої обдарованості особистості. Представлено результати емпіричного дослідження старшокласників із використанням тесту творчого мислення Е. Торренса, шкали толерантності до невизначеності Д. МакЛейна та опитувальника С. Баднера. Встановлено нерівномірність розвитку компонентів креативності: достатній рівень швидкості, гнучкості та оригінальності поєднується зі зниженою розробленістю. Авторами виявлено тенденційний зв’язок між оригінальністю та толерантністю до невизначеності, що дозволяє розглядати її як психологічний ресурс підтримки творчої активності старшокласників.
Інтегровані курси в НУШ: проблеми, знахідки, удосконалення процесу впровадження
У статті подано аналіз впровадження інтегрованих курсів як одного з векторів концепції «Нової української школи». Визначено головні виклики в процесі реалізації інтегративного підходу. Репрезентовано результати анкетування вчителів Запорізької області на курсах підвищення кваліфікації, тренінгах щодо викладання інтегрованих курсів природничої та мовно-літературної галузей. Метою опитувань було виявлення труднощів у реалізації інтеграції предметів і готовності вчителів до впровадження інтегрованих курсів. На підставі отриманих відповідей учителів-респондентів проаналізовано їхнє ставлення до впровадження інтегрованих курсів у практику закладів загальної середньої освіти. У статті окреслено проблемні аспекти підготовки вчителів до викладання інтегрованих курсів, зазначено застереження та визначено причини несприйняття інтеграції деякими вчителями. Розглянуто перспективи подальшого дослідження та вдосконалення процесу впровадження викладання інтегрованих курсів.
особливості викладання інтегрованих курсів
Система діагностико-розвивальних засобів формування наукового мислення обдарованих учнів у малій академії наук України
У статті обґрунтовано систему діагностико-розвивальних засобів, спрямованих на підтримку дослідницького поступу обдарованих учнів у діяльності Малої академії наук України. Розкрито її як цілісну модель педагогічного супроводу, що поєднує діагностику, навчально-дослідницьку діяльність, рефлексію, зворотний зв’язок і цифрову підтримку. Визначено практичні засоби роботи з учнями та подано алгоритм їхнього застосування – від первинного виявлення освітньо-наукових потреб до фіксації індивідуального прогресу й корекції траєкторії розвитку.
Освіта та розвиток обдарованої особистості : щоквартальний науково-методичний журнал. – Київ : Інститут обдарованої дитини НАПН України. – 2026. – № 2 (101), IІ квартал.
У статті рубрики «Я – обдарована особистість» автор пропонує познайомитися з ученицею ЗЗСО «Солонянська середня загальноосвітня школа І–ІІІ ступенів» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області – Кузьменко Ангеліною. Юна дівчинка вже здобула перші перемоги у своїх творчих пошуках. Ангеліна займається вокалом і танцями, шукає себе. Ми добре знаємо, що музика розвиває і надихає. Заняття музикою прискорюють розвиток дитячого мозку, а особливо тих зон, що відповідають за мовлення, навички читання і спілкування. Ангеліна якраз є яскравим підтвердженням цього – дівчинка гармонійно розвивається як у творчості, так і не відстає у навчанні.
Авторське право (c) 2022 Освіта та розвиток обдарованої особистості
Вітальне слово. Сотий випуск: підсумки та перспективи
Персоналізація навчання в умовах впровадження цифрових технологій: теоретичні засади та результати опитування педагогів
У статті розглянуто персоналізацію навчання як один із ключових напрямів трансформації освіти в умовах цифровізації. Здійснено аналіз теоретичних підходів до розуміння персоналізованого навчання, а також його співвідношення з індивідуалізацією та ролі цифрових технологій у формуванні індивідуальних освітніх траєкторій здобувачів освіти. Представлено результати онлайн-опитування 327 педагогічних працівників різних рівнів освіти щодо рівня обізнаності, практик упровадження персоналізованого навчання, використання цифрових інструментів, головних перешкод і професійних потреб. Сформульовано висновки та практичні рекомендації щодо підтримки впровадження персоналізованого навчання в українських закладах освіти.
Інклюзивна STEM-освіта та штучний інтелект: можливості використання вчителями для навчання учнів з особливими освітніми потребами
Статтю присвячено дослідженню потенціалу штучного інтелекту як інструменту модернізації інклюзивної STEM-освіти для учнів з особливими освітніми потребами. Проаналізовано сучасні підходи до використання штучного інтелекту для персоналізації навчання, підвищення доступності освітніх матеріалів та оптимізації педагогічної діяльності, зокрема через адаптивні платформи, інтелектуальні тьюторські системи та імерсивні середовища. Визначено ключові технологічні, структурні та етичні виклики впровадження штучного інтелекту, а також сформульовано рекомендації щодо інтеграції цифрових інструментів у навчальний процес за умови збереження наставницької ролі педагога. Підкреслено, що комплексний підхід, який поєднує інноваційні технології та педагогічну майстерність, сприяє підвищенню доступності, якості та ефективності інклюзивної STEM-освіти, розвитку автономності учнів та їхньої соціальної інтеграції.
Історичні витоки становлення та розвитку професійної освіти в Україні та країнах Європи (компаративний аналіз)
У статті здійснено порівняльний аналіз історичного становлення та розвитку професійної освіти в Україні та країнах Європи. Висвітлено витоки професійної підготовки на основі ремісничих традицій періоду Київської Русі та цехової системи XIV–XVIII ст., а також ранню інституціоналізацію професійного навчання у західноєвропейських країнах. Розглянуто особливості формування української системи професійної освіти під впливом імперських моделей (Російської імперії, Австро-Угорщини), централізованої радянської системи професійної освіти, сучасної модернізації в умовах незалежної України. Здійснено порівняння з європейською дуальною системою освіти, де поєднання навчання в закладі освіти та практичної діяльності на підприємстві забезпечує високий соціальний престиж і гнучкість професійного розвитку. Визначено ключові чинники модернізації української системи: децентралізація управління, інтеграція компетентнісного підходу, активізація взаємодії з роботодавцями та адаптація до потреб регіонального ринку праці. Здійснено системне зіставлення історичних моделей, визначено відмінності та подібності української та європейської систем професійної освіти та сформовано науково обґрунтовані рекомендації щодо подальшої гармонізації освітньої політики України з європейськими стандартами.
Юна українська англомовна поетеса з міста Христинівка
Стаття присвячена творчому доробку Вікторії Насилевської, учениці Христинівського ліцею № 1. Юна авторка розпочала свій шлях у літературі ще в шість років, а сьогодні, як член МАН «Сузір’я», створює унікальні вірші, казки та інтерактивні завдання англійською мовою. У центрі дослідження – збірка поезій «Who Lives in My House», де героями стають іграшки, друзі та родина дівчинки. Творчість Вікторії відзначається щирістю, використанням сучасних комп’ютерних технологій для ілю стрування та глибоким емоційним зв’язком із навколишнім світом. Роботи поетеси не лише сприяють розвитку комунікативної компетенції в межах НУШ, а й демонструють високий рівень володіння мовою та креативність. Стаття підкреслює важливість підтримки обдарованої молоді, яка інтегрує українську ідентичність в англомовний культурний простір.
Психотипологія К. Г. Юнга та можливості її використання при ідентифікації та кар’єрному консультуванні обдарованих старшокласників, схильних до дослідницької діяльності
У статті представлено результати дослідження обдарованості в контексті типології К. Г. Юнга (MBTI). Авторами емпірично підтверджено відмінності типів MBTI обдарованих учнів від учнівського загалу: схильні до дослідницької діяльності тяжіють до екстраверсії, інтуїції, мислення, судження, а представники інтуїтивно-мисленнєвого типу демонструють вищий інтелектуально-академічний потенціал. Обґрунтовано можливість використання психотипології К. Г. Юнга при ідентифікації обдарованості. Встановлено, що психічні функції та установки свідомості впливають на вибір професії обдарованими учнями (за типологією Дж. Голланда). Екстраверти та інтуїти (типи NT і NF) орієнтовані на соціальні, підприємницькі та інтелектуально-художні сфери, тоді як інтроверти й сенсорні типи надають перевагу реалістичним і конвенційним середовищам. Дані підтверджують прогностичні можливості індикатора Майерс–Бріггс у кар’єрному консультуванні обдарованих учнів.
Навчальна програма курсу за вибором «Майстерня цифрової презентації досліджень»
Анотація. У статті представлено навчальну програму курсу за вибором «Майстерня цифрової презентації досліджень» для здобувачів освіти 7–9 класів. Метою програми є формування у здобувачів освіти навичок ефективної, креативної та інтерактивної презентації результатів досліджень, зокрема з предметів природничо-математичного циклу. Про грама має міжгалузевий характер, інтегруючи знання з інформатичної, математичної та мовно-літературної освітніх галузей. Представлений курс охоплює всі етапи представлення результатів досліджень: аналіз даних, їхня візуалізація та публічний виступ із дотриманням академічної доброчесності. Навчальна програма курсу передбачає використання діяльнісного підходу з метою формування ключових компетентностей, зокрема інформаційно-цифрової компетентності.